Sociální pedagogika | Social Education 104

ročník 10, číslo 1, s. 104–106, Duben 2022

ISSN 1805-8825

Cílové skupiny sociální pedagogiky

Hudebním vzděláním k sociální změně

Andrea Barickmanová

Využívat výuku hudby k posilování sociální inkluze je praxe, která se dnes dostává stále více do popředí zájmu nejen v zaměření kurikula progresivních hudebních škol, ale také jako strategie v boji proti sociálnímu vyloučení na úrovni měst. U nás je však tato praxe prozatím stále ještě v plenkách.

V podstatě prvním projektem, který vzešel z iniciativy města programově využívat hudbu tímto způsobem, je projekt OnStage – Music Schools for Social Change operačního programu URBACT III1.

Do projektu se zapojilo město Brno spolu s dalšími šesti evropskými městy: Aarhus (Dk), Adelfia (IT), Grigny (FR), Katowice (PL), L’Hospitalet de Llobregat (ESP) a Valongo (PT). Vznikla mezinárodní síť spolupráce měst s cílem získávat a předávat si zkušenosti se zaváděním hudebních výukových programů pro sociální změnu.

Motto projektu OnStage „ Music Schools for Social Change“ parafrázuje motto „ Music for Social Change“ hudebně-vzdělávacího programu El Sistema (Wikipedia, n.d.). Projekt OnStage záměrně odkazuje k této metodě výuky jakožto stěžejního zdroje inspirace. El Sistema vznikla ve Venezuele v roce 1975. Její zakladatel, José Antonio Abreu, připisoval hudbě jedinečnou schopnost sbližovat lidi.

Byl přesvědčený, že skupinová hra na hudební nástroj přirozeně nabádá ke spolupráci a podporuje vytváření pozitivních sociálních vazeb: „ Hudba by měla začít být uznávána jako pozitivní činitel sociálního rozvoje v nejvyšším slova smyslu, protože předává nejvyšší hodnoty – solidaritu, harmonii a vzájemnou empatii“ (Abreu in Tunstall, 2012).

Své přesvědčení, že hudbou lze pozitivně formovat sociální vývoj od raného věku, uvedl Abreu do praxe založením klasického orchestru složeného z dětí ze sociálně znevýhodněného prostředí. Intenzivní skupinovou výukou hudby (4−6 hod./týdně) Abreu nabídl dětem nejen mimoškolní aktivitu, ale zároveň i tak potřebný prostor pro pozitivní socializaci, který je mohl uchránit před kriminalitou a dát jim novou vizi do budoucna.

Od doby, kdy Abreu vyučoval 11 dětí na hudební nástroje v garáži, uplynulo téměř 50 let, z řad žáků El Sistemy vzešla řada významných hudebníků světové hudební scény a program El Sistema se rozšířil do celého světa. U nás se programově El Sistema praktikuje sporadicky a pouze v rámci soukromých organizací: v Praze 13. rokem provozuje dětské orchestry na dvou základních školách Nadační Fond Harmonie (Nadační fond Harmonie, n.d.) a v Kladně funguje od r. 2015 spolek Vějíř manželů Čížkových se zaměřením na předškolní vzdělávání dětí ze sociálně vyloučeného prostředí (Vějíř Kladno, n.d.).

Projekt Onstage v Brně je prvním pokusem veřejného subjektu zavádět hudební programy se sociálním přesahem u nás. Jedná se konkrétně o skupinovou výuku hry na hudební nástroj na základních školách nacházejících se v krizových částech města. Inspirací byla především osvědčená praxe městské hudební školy EMMCA španělského města L´Hospitalet de Llobregat, resp. její výukový programem Tandem. Tento program se osvědčil v boji proti sociálnímu vyloučení, nezaměstnanosti mladých a předčasnému odchodu z povinné školní docházky. Podle španělských výzkumů žáci a studenti účastnící se tohoto hudebního programu dosahují lepších studijních výsledků, než je celostátní průměr.

1 URBACT je od r. 2002 jedním z operačních programů Evropské regionální spolupráce. Jeho cílem je posilovat udržitelný integrovaný rozvoj měst napříč Evropou. Iniciuje spolupráci měst Evropské unie, aby společně hledala řešení na aktuální výzvy v městském prostoru v pěti rovinách: ekonomika, urbanismus, životní prostředí, místní správa a inkluze. Jako nástroj politiky soudržnosti je spolufinancován z Evropských fondů pro regionální rozvoj a členskými a partnerskými státy (URBACT, 2020).

105

Barickmanová, A. / Hudebním vzděláním k sociální změně

Brněnské skupinové hudební výukové programy jsou koncipovány obdobně jako ten španělský.

Jsou bezplatné a otevřené pro všechny žáky základní školy bez ohledu na předchozí zkušenosti či vlastnění nástroje. Žáci mají možnost se po vyučování několikrát týdně setkat přímo v budově školy a společně se učit hrát na hudební nástroj, který je jim ve výuce zapůjčen. Na rozdíl od individuální hudební výuky (ZUŠ) cílem není dosažení excelence, ale klade se důraz na spolupráci a sdílení nadšení ze společného tvoření hudby. Je upřednostňována praxe před teorií – děti dostávají do rukou nástroj a hned hrají. Učí se především nápodobou a vzájemnou podporou. Díky skupinové výuce lze nabídnout hudební lekce většímu počtu dětí, a především oslovit ty, které by jinak o hudebním vzdělání nepřemýšlely.

V současnosti v Brně probíhá výuka na dvou základních školách: na ZŠ nám. 28. října od září 2019

probíhá odpolední program skupinové výuku hry na housle a violoncella (3x 2 hod./týden).

Škola záměr o inkluzivní hudební vzdělání ještě více podpořila rozšířením kurikula pro druhý stupeň o hodinu hudební výchovy týdně, kde jsou praktikovány prvky metody El Sistema. Na ZŠ Merhautova byl v lednu 2020 otevřen odpolední program skupinové výuky hry na kytaru (2x 2 hod./týden).

Oba programy se setkaly s velkým ohlasem jak ze strany žáků, tak ze strany učitelů a rodičů dětí. Přesto každý z nich je ve výsledku působení na cílovou skupinu a práci s ní jiný. ZŠ nám. 28. října navštěvují převážně romské děti. Učitelé projektu zaznamenali, že děti projevují velké nadšení a nadání pro hru, ale zároveň mají větší problém s koncentrací a disciplínou. To se projevuje mimo jiné ve vysoké fluktuaci žáků programu. (Kubešová, 2020) Jednou z možných příčin je však dozajista i skutečnost, že škola ve snaze přitáhnout a udržet děti ve škole nabízí velké množství další odpoledních aktivit, které mohou hudebnímu programu konkurovat.2 V kytarovém programu na ZŠ Merhautova je romských dětí zhruba polovina. Program vykazuje velmi stabilní docházku. Kontinuita programu především díky nezměrnému úsilí lektorů nebyla přerušena ani vyhlášením karantény

– škola zapůjčila hudební nástroje dětem domů a výuka tedy mohla probíhat v omezeném počtu dětí a individuálně on-line nebo v parku. Tento program lze považovat za nejúspěšnější v rámci brněnského projektu. Z počátečních 10 studentů v lednu 2020 se rozrostl na 70 studentů zapojených letošní rok.

Závěr

Mezinárodní projekt OnStage trval tři roky (2018–2021). Cílem projektu však bylo vytvořit takové programy a aktivity, které by pokračovaly i po oficiálním ukončení programu. V Brně se to podařilo.

Hudební programy pokračují již třetím rokem a do budoucna město plánuje rozšíření hudebních programů do dalších základních škol. Navíc Brno obstálo ve výzvě URBACTu pro vytvoření sítě na národní úrovni, ve které své získané zkušenosti z mezinárodní sítě bude předávat dál do dalších tří českých a čtyř slovenských měst (Pilna, 2021). Je zřejmé, že využívání hudby jako nástroje k posilování sociální inkluze je styl výuky, který má smysl a ve městech má své místo. V České republice sice existuje dlouholetá tradice osvědčené individuální výuky hry na hudební nástroje, kterou nabízí systém ZUŠ; svou hustou sítí a cenovou dostupností může v podstatě uspokojit poptávku zájemců o hudební vzdělání, přesto nedovede oslovit všechny sociální skupiny. Je třeba si uvědomit, že o hudební vzdělání usilují již předem motivované děti a jejich motivovaní rodiče. Programově se ZUŠ snaží nabídnout optimální individuální hudební vzdělání, které by absolventa připravilo na navazující vyšší hudební vzdělání. V tomto směru hudební programy ZUŠ nemohou sledovat stejné cíle jako skupinová hudební výuka.

2 Nabízí řadu projektů, od Prevence školní neúspěšnosti na základních školách ve městě Brně (plošná podpora kvality a proinkluzivnost základního vzdělávání) přes Enlarge SEAS (zavádění a sdílení úspěšných aktivit učiteli na mezinárodní úrovni) až k ARTinLAN, který chce zvýšit motivaci učit se cizí jazyky prostřednictvím uměleckých forem. Kromě těchto projektů škola organizuje řadu odpoledních kroužků (Osmec, n.d.).

106

Barickmanová, A. / Hudebním vzděláním k sociální změně

Literatura

Kubešová, A. (2020). Projekt Onstage v podmínkách brněnské základní školy [Bachelor's thesis, Masaryk

University].

The

Information

System

of

Masaryk

University.

https://is.muni.cz/th/fep24/

Nadační fond Harmonie. (n.d.). Domů. https://nfharmonie.cz

Osmec. (n.d.). Základní a mateřská škola Brno, nám. 28. října 22. https://osmec.cz Pilna, E. (2021). Výzva pro města k účasti v česko-slovenské iniciativě programu URBACT.

https://urbact.eu/výzva-pro-města-k-účasti-v-česko-slovenské-iniciativě-onstage-programu-urbact?fbclid=IwAR1vYiPs56BYAr9v0hipvGxyCRdChYgV1gm6_sBuOnhnYpb7lHhaAnrVuNk

Tunstall, T. (2012). Changing lives: Gustavo Dudamel, El Sistema, and the transformative power of music. W. W. Norton & Co.

URBACT. (n.d.). FAQ: What types of project does URBACT finance?. https://urbact.eu/faq

Vějíř Kladno. (n.d.). Úvod. https://vejirkladno.cz

Wikipedia. (n.d.). El Sistema. https://en.wikipedia.org/wiki/El_Sistema Andrea Barickmanová

Magistrát města Brna, odbor kultury

Mgr. Andrea Barickmanová vystudovala filozofii, francouzský jazyk a estetiku na filozofické fakultě Masarykovy univerzity v Brně. Vyučuje angličtinu

a francouzštinu, překládá a podílela se na tvorbě několika anglických

a francouzských výukových knížek pro děti a dospělé. Od roku 2019 se věnuje

také projektu OnStage: Music Schools for Social Change, jehož cílem je zavádět

hudebně vzdělávací programy pro děti a dospělé ohrožené sociálním

vyloučením.

Table of Contents

n.d.)