Sociální pedagogika | Social Education

ISSN 1805-8825

E: editorsoced@fhs.utb.cz

W: http://www.soced.cz

Abúzus alkoholu pečujících osob jako rizikový faktor smrti

dětí do pěti let: Limity statistických přehledů kriminality

Ivana Olecká, Petr Přecechtěl, & Helena Skarupská

To cite this article: Olecká, I., Přecechtěl, P., & Skarupská, H. (2019). Abúzus

alkoholu pečujících osob jako rizikový faktor smrti dětí do pěti let: Limity

statistických přehledů kriminality. Sociální pedagogika/Social Education, 7(1), 8–20.

https://doi.org/10.7441/soced.2019.07.01.01

To link to this article: https://doi.org/10.7441/soced.2019.07.01.01

Published online: 15 April 2019

Download at www.soced.cz in multiple formats (PDF, MOBI, HTML, EPUB)

Share via email, FB, Twitter,  Google+, LinkedIn

CrossMark

Indexing: List of non-impact peer-reviewed journals published in the Czech Republic, ERIH

PLUS, ERA, EBSCO, CEJSH, DOAJ, SSRN, ProQuest, ROAD, SHERPA/RoMEO, CEEOL, OAJI, SIS,

Ulrich’s Periodicals Directory, The Keepers Registry, Research Gate, Academia.edu, Academic

Resource Index, Google Scholar and provides DOI, Similarity Check and CrossMark (CrossRef).

This work is licensed under the Creative Commons Attribution International License (CC BY).

Copyright © 2019 by the author and publisher, TBU in Zlín.

Sociální pedagogika | Social Education

8

ročník 7, číslo 1, s. 8–20, duben 2019

https://doi.org/10.7441/soced.2019.07.01.01

ISSN 1805-8825

Abúzus alkoholu pečujících osob jako rizikový faktor

smrti dětí do pěti let: Limity statistických přehledů

kriminality

Ivana Olecká,a

Abstrakt: Problémové užívání alkoholu při péči o dítě je

sociálněpatologickým jevem, který snižuje kvalitu této péče.

Petr Přecechtěl,b

V kombinaci s dalšími sociálními rizikovými faktory vzniká

sociální prostředí, které je nevhodné pro výchovu dítěte.

Helena Skarupská c

Problémové užívání alkoholu se ale neodráží jen v kvalitě

výchovy, ale rizikovost tohoto chování může být pro dítě

fatální, neboť je významným rizikovým faktorem úmrtí dítěte.

Validní a reliabilní data o prevalenci smrti dětí, která byla

dána do přímé souvislosti s užitím alkoholu, by mohla pomoct

naplnit jeden z cílů sociální pedagogiky, kterým je efektivně

nastavit systém prevence. Cílem příspěvku je na základě

retrospektivní analýzy (za 10 let, tj. 2008–2017) policejních

statistik kriminality páchané na dětech otevřít debatu

o validitě dat referujících o prevalenci smrti dítěte, která je

dávána do přímé souvislosti s požitím alkoholu jeho

pečovatelem. Tyto případy souvislosti užití alkoholu jsou

uváděné v kontextu případů, kdy tato souvislost sledována

nebyla. Výzkumný soubor tvoří data extrahovaná

ze statistických přehledů kriminality. Data byla zpracována

metodou sekundární statistické analýzy dat. Ve sledovaném

období bylo PČR registrováno 197 trestných činů (skutků),

kdy objektem napadení (obětí) bylo dítě ve věku 0–5 let, které

následkem tohoto protiprávního jednání zemřelo (n = 189).

Kontakt

Předmětné trestné činnosti se dopustilo celkem 151 známých

pachatelů, z toho 52 mužů a 99 žen. Bylo usmrceno celkem

a,cUniverzita Tomáše Bati ve Zlíně

113 chlapců a 76 dívek. Z analýzy dat vyplývá, že pouhých

Fakulta humanitních studií

6 pachatelů spáchalo trestný čin pod vlivem návykové látky,

Štefánikova 5670

z toho pouze u 5 pachatelů byl zjištěn vliv alkoholu.

760 01 Zlín

Lze důvodně předpokládat, že některá protiprávní jednání

aolecka@utb.cz

mohou vykazovat jistou míru latence. Příspěvek diskutuje

cskarupska@utb.cz

validitu zjištěných dat.

bPolicejní akademie ČR v Praze

Fakulta bezpečnostně právní

Klíčová slova: alkohol, smrt dítěte, násilí, kriminální čin,

precechtel@polac.cz

validita dat, pečující osoba, rizikový faktor

Alcohol abuse of caregivers as a risk factor for

the death of children under five years of

age: Limits of statistical crime reports

Abstract: Abuse of alcohol while caring for a child is a socio-

pathological phenomenon that reduces the quality

9

Olecká, Přecechtěl, & Skarupská / Abúzus alkoholu pečujících osob jako rizikový faktor…

of childcare. Combined with other social risk factors, the

social environment becomes unsuitable for the child's

upbringing. However, not only does the problematic alcohol

use then reflect in the quality of the upbringing, but the risky

behavior can be fatal for the child, as it is a significant risk

factor related to the child's death. Valid and reliable data

on the prevalence of this phenomenon in the population

could help to fulfill one of the aims of social education

– to create an efficient prevention system. The aim of the

paper is to start a debate on the validity of data on the

prevalence of children’s deaths that are alleged to be directly

related to alcohol use by the caregiver. The study is based on

a retrospective analysis (covering 10 years, 2008–2017) of the

police statistics on the offenses committed on children. These

cases are presented in the context of cases where the link

between the alcohol use and the child’s death was not

examined. The research sample consists of data extracted

from statistical crime reports. The data were processed using

the secondary statistical data analysis method. Throughout

the period, the Czech police registered 197 criminal acts

(offenses) where the object of the attack (victim) was a child

aged 0-5 years who died as a result of the offense (n = 189).

A total of 151 known offenders, including 52 men and 99

Korespondence:

women, committed the offenses. A total of 113 boys and 76

olecka@utb.cz

girls died in these cases. The data analysis shows that only

6 perpetrators committed a criminal offense under the

Copyright © 2019 by the author

influence of an addictive substance, of which only

and publisher, TBU in Zlín.

5 perpetrators were under the influence of alcohol. It can be

This work is licensed under the

assumed that some of the illegal acts may be latent.

Creative Commons Attribution

The paper discusses the validity of the obtained data.

International License (CC BY).

Keywords: alcohol, child death, violence, crime, data validity,

caregiver, risk factor

1

Úvod

Prostředí, ve kterém dítě vyrůstá, vytváří podmínky pro rozvoj jeho osobnosti. Tyto podmínky mohou

být jak pozitivní, rozvíjející osobnost daného jedince, tak i negativní, působící na jedince zhoubně

a v některých případech až fatálně. Rodinné prostředí podle Přadky (1983) je přirozené prostředí, do kterého se člověk rodí, aniž si mohl vybrat jiné, a přejímá to, co v něm je připraveno rodiči.

Rodinné prostředí by mělo poskytovat v dostatečném množství a kvalitě mnohostranné podněty.

Ideálem pro všechny členy je harmonické rodinné prostředí (Knotová, 2014). V naší stati se budeme věnovat specifickému prostředí rodiny, kdy jeden nebo i oba rodiče nadužívají alkohol. Pozornost bude

zaměřena na problémovou až afunkční rodinu. Spolu s Matějčkem a Langmeierem (1986)

předpokládáme, že soužití dítěte s rodičem, který nadměrně užívá alkoholické nápoje, ohrožuje jeho

duševní vývoj, neboť děti jsou v takovém prostředí vystaveny podmínkám pro výchovu zcela

nevhodným.

Při způsobech užívání alkoholu hovoříme o „vzorcích užívání“. Ty mohou být ovlivněny četnými faktory

biopsychosociální povahy, jako například věk, pohlaví, genetická výbava, vzdělání a zaměstnaní aj.

(Collins & McNair, 2002). Vzorce užívání alkoholu u žen a mužů se liší. Nadměrná konzumace alkoholických nápojů se týká přibližně 20 % mužů a 5 % žen („Spotřeba alkoholu“, 2017). Rozdíly existují

10

Olecká, Přecechtěl, & Skarupská / Abúzus alkoholu pečujících osob jako rizikový faktor…

i v množství konzumace alkoholu. Ženy jsou při užití stejného množství alkoholu více intoxikované než

muži a závislost se u žen rozvíjí po kratší době pití a menších dávkách alkoholu („Národní monitorovací

středisko“, 2018; Nešpor, 2018; „Substance use in women,“ 2018; Tuchman, 2010). Změny ve struktuře vzdělanosti, na trhu práce a s tím související větší ekonomickou nezávislostí žen způsobují, že vzorce

konzumace alkoholu se ke vzorci užívání u mužů připodobňují (Roche & Deehan, 2002).

Alkohol se řadí mezi tzv. legální drogy. Jeho dostupnost je v populaci snadná jak z hlediska distribuce,

tak z hlediska ceny. Počty závislých jsou tak vysoké a zdravotní i sociální důsledky velmi závažné

(Hájek, 2004). Alkohol je považován za nejčastější drogu těhotných žen (Čihař, 2009). V abúzu pak pokračují i v průběhu péče o dítě (Haastrup, Pottegård, & Damkier, 2014). Příčiny abúzu alkoholu ženami pečujícími celodenně o malé děti jsou spatřovány především v aspektech spojených s vyšší

izolovaností a sociální exkluzí těchto žen i se stereotypem vyčerpávající práce, která je společností

nedoceněná a finančně neohodnocená (Chaloupková, 2005; Trávníčková a kol., 2001). Užívaní alkoholu těmito ženami bývá nezřídka skryté, utajené (Heller & Pecinovská, 1996). Z výzkumů je známo, že děti rodičů alkoholiků vykazují významně horší dlouhodobou prognózu než děti drogově závislých rodičů

(Lukešová, 2009).

Z hlediska závažnosti dopadů na rodinu i pijáka je třeba odlišovat pijáctví problémové od nadměrného

pití či závislosti na alkoholu, která nemusí nutně vést k narušení vztahů v rodině (Csémy, Nešpor,

& Sovinová, 2017). Problémové pijáctví způsobuje problémy osobě pijící nebo ostatním a může mít negativní dopad na všechny funkce rodiny: pijáci často neplní své role v rodině, čímž narušují běžný

chod rodiny, vnáší prvky nejistoty a rozbíjí rodinné rituály. Rodina se ocitá v sociální izolaci a kvůli nákladům na alkohol se může potýkat s finančními problémy (Csémy a kol., 2017). Rodič přestává plnit svoji funkci, není schopen být pečující osobou ve vztahu k dítěti. Prostředí, ve kterém se dítě nachází,

přestává být pedagogizujícím a slovy Krause a Poláčkové a kol. (2001) nelze toto prostředí využít jako výchovného prostředku. Děti v rodinách alkoholiků prožívají dětství odlišné od svých vrstevníků.

Jejich dětství je naplněno nejistotou, často jsou nuceni přebírat role rodiče, který ve výchově i péči

o domácnost selhal, ztrácejí bezstarostnost a stávají se předčasně dospělými (Preslová, 2012).

Problémové užívání vyššího množství alkoholu při péči o dítě je sociálněpatologickým jevem,

který snižuje kvalitu této péče (Šlamberová, 2012; Šlamberová & Charousová, 2008). Dítě mladší 5 let je na zhoršení tělesné péče citlivé (Csémy a kol., 2017). Problémové užívání vyššího množství alkoholu při péči o dítě se v kombinaci s dalšími sociálními rizikovými faktory (nezaměstnanost, nízký

socioekonomický status, neutěšené sociální podmínky, nezájem o dítě apod.) tak stává významným

rizikovým faktorem úmrtí dítěte (Ivanová et al., 2017).

Cílem příspěvku je na základě retrospektivní analýzy (za 10 let, tj. 2008–2017) policejních statistik

kriminality páchané na dětech otevřít debatu o validitě dat referujících o prevalenci smrti dítěte,

která je dávána do přímé souvislosti s požitím alkoholu jeho pečovatelem. Příspěvek ukazuje jev

v kontextu případů, kdy tato souvislost sledována nebyla.

2

Soubor a metody

Výzkumný soubor tvoří data extrahovaná ze statistických přehledů kriminality („Statistické přehledy

kriminality“, 2018) tzv. Evidenčně statistického systému kriminality (ESSK) provozovaného specializovaným pracovištěm Policejního prezidia, kterým je Odbor věcných gescí a statistik Úřadu

služby kriminální policie a vyšetřování PČR. Data se vztahují k trestným činům, kde napadeným

objektem (obětí) bylo dítě ve věku od 0 do 5 let, které bylo v důsledku dokonaného trestného činu ať

úmyslného, či spáchaného v nedbalosti usmrceno, a to ve sledovaném období let 2008–2017.

(Předložená data neobsahují údaje vztahující se k dopravním nehodám, vyjma jediného případu z roku

2016, který s přihlédnutím ke konkrétním okolnostem je v souboru zařazen.)

Ve výstupních statistických sestavách jsou od roku 1960 evidována data o objasněné trestné činnosti,

která byla spáchána pod vlivem alkoholu a od roku 2003 i údaje o protiprávním jednání spáchaném

11

Olecká, Přecechtěl, & Skarupská / Abúzus alkoholu pečujících osob jako rizikový faktor…

pod vlivem nealkoholových drog (viz příslušný číselník s identifikačním kódem, který se průběžně

aktualizuje). Údaje uvedené v těchto sestavách jsou do ESSK exportovány prostřednictvím dalších

subsystémů, jejichž vstupním podkladem jsou zdrojové dokumenty Formulář o trestném činu (FTČ) a

Formulář o známém pachateli (FZP), které jsou součástí elektronického systému

tzv. Evidence trestního řízení (ETŘ) (Přecechtěl, 2013).

Námi vymezený soubor lze v uvedeném ESSK kvantifikovat pod takticko-statistickými kódy 102, 103,

105, 106, 116, 121, 185, 151, 253, 731, 750, 751 a 790, které vyjadřují tzv. takticko-statistické hledisko

(viz. Tabulka 1). Dle ustanovení zákona č. 40/2009 Sb. („Zákon č. 40/2009 Sb.“, 2019), trestního zákoníku, do 01. 01. 2010 zákona č. 141/1961 Sb. („Zákon č. 141/1961 Sb.“, 2019), se jedná především o trestné činy uvedené v Hlavě I. – Trestné činy proti životu a zdraví, v Hlavě IV. – Trestné činy proti

rodině a dětem a v Hlavě VII. – Trestné činy obecně nebezpečné (blíže viz tabulka „převodník TSK

na ust. § dle příslušného trestního zákoníku − TrZ“).

Extrahovaná data byla autory statě upravena pro statistickou analýzu a po vyčištění a odstranění

duplicit statisticky zpracována. Byl využíván statistický software Statistica 13 společnosti StatSoft CR

s. r. o. Výzkumný soubor obsahuje celkem 197 případů trestných činů, ze kterých bylo analyzováno

celkem 189 případů dětí, které zemřely v důsledku napadení. Pachatelé trestných činů (n = 151) byli

kategorizováni dle pohlaví a vztahu k objektu napadení. Souvislost s alkoholem byla analyzována

ve vztahu k typu skutku dle takticko-statistických kódů, pohlaví pachatele, vztahu pachatele k objektu

napadení a věku objektu napadení.

Tabulka 1

Takticko-statistická klasifikace / ustanovení dle TrZ

zák. č. 140/ 1961 Sb., trestní zákon

TSK Takticko-statistická klasifikace

zák. č. 40/2009 sb., trestní zákoník (účinný od 1. 1. 2010)

102 vraždy – sexuální

§ 219 Vražda

(§ 219 / § 140)

§ 140 Vražda

103 vraždy – motivované osobními

§ 219 Vražda

vztahy (§ 219 / § 140)

§ 140 Vražda

105 vraždy – novorozence matkou

§ 220 Vražda novorozeného dítěte matkou

(§ 220 / § 142)

§ 142 Vražda novorozeného dítěte matkou

106 vraždy – ostatní (§ 219 / § 140)

§ 219 Vražda

§ 140 Vražda

116 usmrcení z nedbalosti (... / § 143)

…

§ 143 Usmrcení z nedbalosti

121 opuštění dítěte nebo svěřené

§ 212 Opuštění dítěte

osoby (§ 195)

§ 195 Opuštění dítěte nebo svěřené osoby

151 úmyslné ublížení na zdraví

§ 221, 222 Ublížení na zdraví

(§ 221, 222 /§ 145 – 146a)

§ 145 Těžké ublížení na zdraví

§ 146 Ublížení na zdraví

§ 146a Ublížení na zdraví z omluvitelné pohnutky

185 týrání svěřené osoby

§ 215 Týrání svěřené osoby

(§ 215 / § 198)

§ 198 Týrání svěřené osoby

253 ublížení na zdraví lidskou nemocí

§ 143 Usmrcení z nedbalosti

z nedbalosti (§ 143, 147, 148, 153) § 147 Těžké ublížení na zdraví z nedbalosti

§ 148 Ublížení na zdraví z nedbalosti

§ 153 Šíření nakažlivé lidské nemoci z nedbalosti

731 dopravní nehody silniční

§ 143 Usmrcení z nedbalosti

z nedbalosti (§ 143, 147, 148, 273, § 147 Těžké ublížení na zdraví z nedbalosti

274, 277, 360)

§ 148 Ublížení na zdraví z nedbalosti

§ 273 Obecné ohrožení z nedbalosti

12

Olecká, Přecechtěl, & Skarupská / Abúzus alkoholu pečujících osob jako rizikový faktor…

§ 274 Ohrožení pod vlivem návykové látky

§ 277 Poškození a ohrožení provozu obecně

prospěšného zařízení z nedbalosti

§ 360 Opilství

750 ublížení na zdraví z nedbalosti

§ 223, 224 Ublížení na zdraví

– pracovní úraz (§ 223, 224, 201,

§ 201 Ohrožení pod vlivem návykové látky

201a / § 143, 147, 148, 274)

§ 201a Opilství

§ 143 Usmrcení z nedbalosti

§ 147 Těžké ublížení na zdraví z nedbalosti

§ 148 Ublížení na zdraví z nedbalosti

§ 274 Ohrožení pod vlivem návykové látky

751 ublížení na zdraví z nedbalosti

§ 223, 224 Ublížení na zdraví

– ostatní (§ 223, 224, 201, 201a / § § 201 Ohrožení pod vlivem návykové látky

143, 147, 148, 274, 360)

§ 201a Opilství

§ 143 Usmrcení z nedbalosti

§ 147 Těžké ublížení na zdraví z nedbalosti

§ 148 Ublížení na zdraví z nedbalosti

§ 274 Ohrožení pod vlivem návykové látky

§ 360 Opilství

790 ostatní trestná činnost (§ 149, 150,

151, 164, 165, 166, 167, 181, 182,

183, 184, 218, 220, 221, 227, 272,

273, 275, 276, 277, 278, 280, 328,

335, 336, 344, 345, 346, 347, 350,

351, 364, 365, 367, 368)

3

Výsledky

Ve sledovaném období let 2008–2017 bylo PČR registrováno 197 trestných činů (skutků), kdy objektem

napadení (obětí) bylo dítě ve věku 0–5 let, které následkem tohoto protiprávního jednání zemřelo

(n = 189). Míra objasněnosti za uvedené období je relativně vysoká (76,7 %). Předmětné trestné

činnosti se dopustilo celkem 151 známých pachatelů z toho 52 mužů a 99 žen (46 skutků se nepodařilo

objasnit). Bylo usmrceno celkem 113 chlapců a 76 dívek (u 8 případů evidujeme 2 pachatele).

Z analýzy dat vyplývá, že pouhých 6 pachatelů spáchalo trestný čin pod vlivem návykové látky,

z toho u 5 pachatelů byl zjištěn vliv alkoholu. Vedle alkoholu byla zjištěna přítomnost metamfetaminu,

a to u 1 pachatelky (Olecká & Přecechtěl, 2018). Z grafu 1 je patrné, že počet trestných činů spáchaných na dětech do 5 let nevykazuje velké extrémy s výjimkou roku 2014, kdy ve statistikách kriminality

zaznamenáváme jen 5 těchto skutků. Podrobnější data jsou uvedena níže. Vzhledem k zaměření statě

je třeba zdůraznit, že u výrazné většiny trestných činů nebyl vliv návykových látek zjištěn. V průběhu

sledovaného období bylo evidováno pouze 5 trestných činů páchaných pod vlivem alkoholu. Z toho

první byl zaznamenán v roce 2010, dva v roce 2011 a dva v roce 2013.

13

Olecká, Přecechtěl, & Skarupská / Abúzus alkoholu pečujících osob jako rizikový faktor…

35

30

30

26

24

23

25

22

20

19

20

17

15

11

10

5

5

0

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Graf 1 Počet trestných činů v letech 2008–2017

Z policejních statistik je zjevné, že pachatelem objasněných trestných činů proti životu dítěte do 5 let

věku, tedy případů, kdy byl pachatel zjištěn, je převážně žena (50,3 %). Pachatelé muži jsou v těchto

případech zastoupeni výrazně méně (26,4 %). Z grafu č. 2 je dále zjevné, že neobjasněnost případů,

u kterých nelze dovozovat, zda pachatelem je muž či žena, je relativně poměrně nízká (23,3 %).

V těchto případech nemůžeme usuzovat na to, kolik pachatelů skutek spáchalo. Pod vlivem alkoholu

byly skutky spáchány třemi ženami a dvěma muži.

120

99

100

80

52

60

46

40

20

0

Muž

Žena

Neobjasněnost

100

Graf 2 Trestné činy dle pohlaví pachatele

Z hlediska pohlaví objektu napadení (obětí) trestných činů umírají častěji chlapci (59,8 %). Nejvíce dětí

zemřelo ve věku 1 roku života (49,7 %). Rozložení v ostatních letech je poměrně vyrovnané (viz Graf 3).

Alkohol se podílel na smrti jedné dívky a tří chlapců. Dívka byla ve věku tří let, tři chlapci byli jednoletí

a jeden byl mladší jednoho roku.

70

59

60

50

35

40

30

17

20

12

15

12

11

7

10

6

10

2

3

0

0 let

1 rok

2 roky

3 roky

4 roky

5 let

Chlapec

Dívka

Graf 3 Objekt napadení dle pohlaví a věku

14

Olecká, Přecechtěl, & Skarupská / Abúzus alkoholu pečujících osob jako rizikový faktor…

Graf 4 velmi přehledně ukazuje, že nejčetnějším objektem napadení je dítě ve věku jednoho roku (n =

75). Tato kategorie vytváří 49,7 % všech případů. Častější je pak zaznamenáno napadení ze strany ženy,

a to u 35,1 % skutků z celého souboru objasněných případů. Nejméně ohroženou skupinou jsou děti

pětileté (5,3 %). Vliv alkoholu byl zaznamenán u tří případů v kategorii dětí jednoletých a všechny tyto

skutky spáchala žena. Jedenkrát byl alkohol zaznamenán v kategorii do jednoho roku a jedenkrát

v kategorii tříletých. Tyto dva skutky spáchal muž.

60

53

50

40

30

22

20

13

8

9

10

9

9

10

5

5

6

2

0

0 let

1 rok

2 roky

3 roky

4 roky

5 let

Muž

Žena

Graf 4 Věk objektu napadení dle pohlaví pachatele

Nejvíce případů jsme zaznamenali u kategorie vražd. Do této kategorie byly zahrnuty činy, které spadají

dle takticko-statistické klasifikace do těchto kódů: vraždy – sexuální (§ 219 / § 140), vraždy

– motivované osobními vztahy (§ 219 / § 140), vraždy – novorozence matkou (§ 220 / § 142) a vraždy

– ostatní (§ 219 / § 140). Druhou nejčetnější kategorii tvořily nedbalostní činy, kam řadíme: usmrcení

z nedbalosti (§ 143), ublížení na zdraví z nedbalosti – pracovní úraz (§ 223,224,201, 201a / § 143, 147,

148, 274) a ublížení na zdraví z nedbalosti – ostatní (§ 223,224, 201, 201a / § 143, 147, 148, 274, 360).

(blíže viz Graf 5). Alkohol byl zjištěn u dvou případů vražd (§ 219 a § 140) a tří nedbalostních skutků.

45

40

40

35

27

30

25

25

17

19

20

12

15

10

3

4

5

0

1

0

2

1

0

0

vraždy

ublížení na

týrání

ostatní

usmrcení z

opuštění

dopravní

zdraví

svěřené

trestná

nedbalosti

dítěte

nehody

osoby

činnost

silniční z

nedbalosti

muž

žena

Graf 5 Typ trestného činu dle pohlaví

U pachatelů byl taktéž zjišťován vztah k objektu napadení. Pachatelé trestného činu byli nejčastěji bez

vztahu k oběti. Pokud vztah měli, jednalo se o vlastní rodiče (a to zejména u žen) (Graf 6).

15

Olecká, Přecechtěl, & Skarupská / Abúzus alkoholu pečujících osob jako rizikový faktor…

Ve třech případech souvislosti s alkoholem se jednalo o dítě bez vztahu k pachateli, v jednom případě

šlo o vlastní dítě a v jednom případě šlo o dítě ve vztahu ke známé osobě.

60

46

49

50

40

28

30

16

20

5

10

0

1

0

1

2

1

2

0

0

0

Bez vztahu

Dítě k

Dítě v

Druh

Vlastní dítě

Blízký

Známý

dozoru

pěstounské

příbuzný

rodiny

péči

Muž

Žena

Graf 6 Vztah pachatele k objektu napadení

Tabulka 2 shrnuje informace o skutcích páchaných pod vlivem alkoholu. Ženy pod vlivem alkoholu se

podílely na smrti tří jednoletých chlapců, kdy ani v jenom případě k nim neměly žádný příbuzenský ani

jiný vztah. Muži se v našem souboru objevují dva. První případ je klasifikován jako vražda dle § 219.

Tento muž zabil chlapce, který ještě neměl ani jeden rok. Jednalo se o osobu rodině známou.

Ve druhém případě otec zabil (ubodal) pod vlivem alkoholu svou vlastní tříletou dceru dle § 140.

Při vraždě byl motivován osobními vztahy (pozn.: případ byl masivně medializován, otec po činu

spáchal sebevraždu).

Tabulka 2

Smrt dítěte (objektu napadení) způsobená alkoholem dle pohlaví pachatele, vztahu k objektu napadení,

typu skutku a věku objektu napadení

Pohlaví

Takticko-statistická

Věk objektu

Pohlaví objektu

pachatele klasifikace

Vztah

napadení v letech napadení

Muž

Vraždy – ostatní

Dítě ve vztahu ke

0

chlapec

(§ 219)

známé osobě (soused,

známý rodiny apod.)

Vraždy – motivované

Vlastní dítě

3

dívka

osobními vztahy

(§ 140)

Žena

Usmrcení z nedbalosti Bez vztahu

1

chlapec

(§ 143)

Ublížení na zdraví z

Bez vztahu

1

chlapec

nedbalosti – ostatní

(§ 143)

Ublížení pohlavní

Bez vztahu

1

chlapec

nemocí z nedbalosti

(§ 143, 147, 148)

Poznámka: Informace o dni narození a smrti objektu (tzn. data pro výpočet přesného věku) nebyla pro analýzu k dispozici.

16

Olecká, Přecechtěl, & Skarupská / Abúzus alkoholu pečujících osob jako rizikový faktor…

4

Diskuze

Abúzus alkoholu je aktuálně diskutován zejména u žen pečujících o dítě (Haastrup et al., 2014).

Více alkoholu konzumují ženy s vyšším vzděláním. Opačně je tomu u mužů (Ahlstrom, Bloomfield,

& Knibbe, 2001). Tyto nálezy mohou být pro sociální pedagogiku velmi cennou informací. Zdá se, že ve výchově a pozitivním působení na děti oproti tradičním předpokladům může snadno selhat i vzdělaná

žena, která v případě abúzu alkoholu není schopna náležitě zvládnout roli matky. V kategorii rizikové

konzumace alkoholu se nachází celkem 18,1 % populace (Mravčík a kol., 2017). Csémy a kol. (2017)

dokládají, že ačkoli problémové pití nemusí být příčinou domácího násilí, tak jeho pachatelé jsou

ve vysokém procentu právě problémoví pijáci nebo jsou pod vlivem alkoholu v době, kdy se ho

dopouštějí. Stejně tak existuje vztah mezi problémovým pitím a zneužíváním dětí. Podobně Nešpor

(2018) shrnuje četné zahraniční studie, dle kterých závislost rodičů na alkoholu působí dětem traumata

fyzická, sociální, edukační a uvrhá je do finančního znevýhodnění. Šlamberová a Charousová (2008)

ve své studii prokazují, že matky užívající návykové látky vykazují zhoršené mateřské chování.

Ke stejným závěrům dochází i Huttová a kol. (1999). Toto zhoršené chování může vést až ke smrti dítěte

(Ivanová a kol., 2016). Na tomto místě je třeba se zejména zamyslet nad příčinami a také důsledky ženského pijáctví. Již v úvodu bylo uvedeno, že ačkoliv se vzorce užívání alkoholu u mužů a žen liší,

dochází ke značné homogenizaci, a to zejména u statusově výše postavených žen. U vzdělané osoby

lze předpokládat určitou úroveň znalostí o zdraví a dopadech na zdraví. V našem kulturním okruhu je

v souladu s genderovými stereotypy zejména v prvních měsících právě matka považována za primární

pečovatelku o malé dítě. Předpokládána a sociálně žádoucí je odpovídající úroveň mateřské zdravotní

gramotnosti, neboť správnost rozhodnutí matky se zdravím dítěte úzce souvisí (Olecká, Ivanová,

& Michál, 2016). Četné výzkumy však prokázaly, že výše zdravotní gramotnosti a výše vzdělání spolu nesouvisí (Holčík, 2010). Matka, která požívá alkoholické nápoje, se nejen ke svému zdraví, ale ani ke svému dítěti nechová zodpovědně a prokazuje tím sníženou úroveň zdravotní gramotnosti. V současné

společnosti narážíme na vážný problém chybějící rodové zkušenosti. Jak popisují experti ve výzkumu

Ivanové, Olecké, Vencové a Jurickové (2018), dnešním matkám často chybí možnost využít zkušeností z vlastní rodiny, chybí jim adekvátní vzory. Dnešní matky jsou matkami z generace jedináčků.

Neměly příležitost se v rodině přirozeně učit péči o dítě. Často první dítě, které drží v rukou, je jejich

vlastní. Dříve přirozený cit pro péči se vytrácí, je nahrazován načtenými informacemi z internetu.

Formální i neformální sítě kontroly selhávají a matka je ve svém mateřství odkázána na sebe a své

schopnosti, které nemusí být dostatečné. Deficit není ale jen v rodinném prostředí. Experti upozorňují

také na mezery ve školní edukaci. Zdraví dítěte je třeba vnímat jako hodnotu a tak ji přijímat

ve zdravém životním stylu. Hodnotě zdraví a zásadám zdravého životního stylu je třeba učit děti

ve školách. Stejně tak je dle expertů nutno učit děti vnímat mateřství jako hodnotu.

Před sociální pedagogikou stojí v oblasti výchovy k zodpovědnému rodičovství velká výzva ztělesněná

do řady otázek: Jakým způsobem jsou dnešní děti připravovány v současném školském systému

na rodičovství? Jsou v budoucnu schopny převzít odpovědnost za život a rozvoj dítěte?

Stačí k rodičovství jen přirozená touha po dítěti, nebo je zde nutná další příprava? V minulosti nebylo

nutné, aby se dítě rodičovství učilo ve školním prostředí, protože zde fungoval systém přenosu

z generace na generaci. V dnešní době nemá dítě či mladý člověk šanci získat tyto dovednosti kulturním

a mezigeneračním přenosem, proto by měly být doplněny učením ve školním prostředí. Tento fakt

vyvolává další otázky: Proč se z výuky odstranila rodinná výchova jako povinný předmět? Kde se mají

naučit mladí lidé rodičovství? Informace získávají problematickým způsobem z ne vždy relevantních

internetových zdrojů, neumějí s nimi zacházet a nemají, kdo by jim pomohl se v nich vyznat.

Navíc někdy ani netuší, co vlastně mají hledat (Ivanová, Olecká, Vencová, & Jurickova, 2018).

Matky cítí, že v disciplíně péče o dítě selhávají. Jsou vyčerpané, cítí se opuštěné a v koloběhu náročné

stereotypní společností nedoceněné práce tak snadno mohou najít únik v podobě skleničky alkoholu.

Při zpracování statistických dat jsme si kladli otázku, jak rozsáhlý je problém abúzu alkoholu

ve spojitosti s napadením dítěte s následkem smrti. Na základě našich zkušeností z předchozích

výzkumů i praxe jsme očekávali, že četnost evidovaných případů nebude vysoká. Nicméně výsledný

17

Olecká, Přecechtěl, & Skarupská / Abúzus alkoholu pečujících osob jako rizikový faktor…

počet byl pod limitem i těch nejpesimističtějších očekávání. Na zjišťování přítomnosti alkoholu

ani jiných omamných látek v těle na místě úmrtí dítěte neexistuje jednoznačný guideline a obvykle,

s přihlédnutím ke skutkovým okolnostem děje, záleží na policejním orgánu, resp. orgánech činných

v trestním řízení, zda nařídí znalecké posouzení přítomnosti návykových látek v těle podezřelého.

Zamyslet se nad validitou prezentovaných dat je třeba zejména z těchto důvodů: V našem výzkumném

souboru je nejčetnější kategorií napadení jednoleté dítě. Stejně tak pod vlivem alkoholu zemřelo

v našem souboru pouze jedno dítě mladší jednoho roku. Tato data jsou v zásadní rozporu se zjištěními

našich předchozích výzkumů (Ivanová et al., 2017; Lemrová, Ivanová, & Olecká, 2017; Olecká, Ivanová,

Lemrová, Dobiáš, & Handlos, 2018), dle kterých jsou děti náhlou, násilnou a neočekávanou smrtí ohroženi zejména v kojeneckém věku. Tato zkoumání napovídají, že děti mladší jednoho roku bývají

v případě užití alkoholu pachatelem nejčastěji obětí zalehnutí osobou, která alkohol požila, či zadušení

mateřským mlékem matky, která kojila pod vlivem alkoholu. Pitevní diagnostika u dětí má své výrazné

zvláštnosti (Hirt a kol, 2015) a stanovit jednoznačně příčinu smrti není vždy možné. V praxi tak může docházet k chybnému diagnostikování i u případů, které ve skutečnosti byly úmyslným násilným činem

(Krugman et al., 1994; Le Fanu, 2005; Meadow, 1999; Nunes et al., 2001; Stanton & Simpson, 2001).

Vliv alkoholu navíc nemusí být pitvou jednoznačně prokázán.

Stejně jako u jiné trestné činnosti se navíc nabízí otázka, zda pachatel skutečně jednal „pod vlivem“

návykových látek, případně v důsledku abstinenčního syndromu. Prokázání a zadokumentování užití

návykových látek a následné trestněprávní relevantní konstatování, že tato látka svými účinky

a aplikovaným množstvím nepříznivě ovlivnila psychiku pachatele či jeho ovládací a rozpoznávací

schopnosti nebo sociální chování natolik, že v důsledku tohoto stavu spáchal trestný čin, není snadné.

Podléhá mnoha proměnným: identifikace podezřelého či obviněného jako uživatele návykové látky

a zaprotokolování této skutečnosti, odebrání bio materiálu (stop) a zajištění soudně znaleckého

posudku, editace výsledků opatření v ETŘ, atd. (Přecechtěl, 2013). Nejčastějším faktorem je zejména doba, která uplyne od spáchání trestného činu do doby zahájení trestního řízení, resp. trestního stíhání,

tedy prokázání a zadokumentování užití návykové látky v době spáchání trestného činu v množství,

které nepříznivě ovlivnilo psychiku pachatele atd.

Zcela zásadní otázkou je, zda abúzus návykových látek je pro právní kvalifikaci spáchaného skutku

významnou skutkovou okolností, podstatným znakem spáchaného trestného činu, případně zda by se

mohlo jednat o přitěžující okolnost. Policejní praxe ukazuje, že skutečnosti prokazující kauzální nexus

mezi abúzem návykových látek a pácháním trestných činů, pokud se nejedná o podstatnou skutkovou

okolnost, se zjišťují a dokumentují ve velmi omezené míře, což se přirozeně odráží i ve statistikách.

Jistému zpřesnění přehledu o trestných činech spáchaných „v souvislosti“ s abúzem návykových látek,

nikoliv pouze pod jejich vlivem, by pro účely evidenčního vykazování napomohlo zjišťování a evidování

motivů jednání.

Důsledná evidence by byla velmi přínosná pro všechny pomáhající obory, jako je sociální pedagogika

či sociální práce. V případě spáchaného trestného činu by faktická znalost okolností usnadnila práci

s klientem, neboť by intervenující pracovník jasně věděl, co bylo motivem závadného chování. Mohl by

identifikovat, zda se jednalo o selhání jedince, nebo je čin výsledkem celého sociálního prostředí,

ve kterém se dotyčný jedinec nachází. Na základě komplexních informací by pak mohl lépe a rychleji

vybírat vhodné strategie intervence.

Validní data o prevalenci abúzu alkoholu rodičů jsou nutná i z důvodů nastavování prevence.

Prezentujeme-li data, která popisují jev jako marginální, není politická vůle činit preventivní opatření.

Budeme-li ale znát skutečnou prevalenci tohoto jevu v populaci a na základě toho dokážeme důkladně

popsat a analyzovat rozsah této problematiky, můžeme systém prevence efektivně nastavit.

18

Olecká, Přecechtěl, & Skarupská / Abúzus alkoholu pečujících osob jako rizikový faktor…

5

Závěr

Odborníci z řad adiktologů, kriminologů, právníků, forenzních psychologů, ale i z dalších oborů se

jednoznačně shodují v tom, že abúzus návykových látek a jeho případný kauzální nexus s pácháním

trestné činnosti je velmi komplikovaný a složitý jev, který vykazuje významnou společenskou

škodlivost.

Očekávaný předpoklad vysoké prevalence abúzu alkoholu

Pouze na základě validních

v souvislosti s trestnou činností zaměřenou proti životu

a zdraví dětí předškolního věku evidovanou v policejních

a reliabilních dat

statistikách se nepotvrdil.

o prevalenci tohoto jevu

Při posuzování předložených dat je však třeba zohledňovat

v populaci můžeme rozsah

skutečnost, že uváděné údaje vypovídají pouze o PČR

evidované kriminalitě. Lze důvodně předpokládat, že některá

problematiky důkladně

protiprávní jednání, např. u trestného činu Vražda

popsat a analyzovat,

novorozeného dítěte matkou, mohou vykazovat jistou míru

abychom mohli efektivně

latence. Mohou tedy být neoznámené či nevyhledané a jejich

reálný počet pak může být vyšší. Lze také předpokládat,

nastavit systém prevence.

že u nedbalostních trestných činů oznámení o smrti dítěte

(zejména těch mladších 1 roku) přichází až ve chvíli, kdy rodič, který před smrtí dítěte požil alkohol,

vystřízliví. Pro tento předpoklad svědčí fakt, že v souboru za 10 let není v rozporu se skutečným stavem

ani jeden případ smrti dítěte daný do souvislosti se zalehnutím kojence opilým rodičem. Validita se

s přihlédnutím k zjištěným skutečnostem jeví jako relativně nízká.

Autoři by prostřednictvím textu rádi vyvolali diskuzi nad aktuálním stavem, limity, validitou

a využitelností některých vybraných dat vykazovaných v policejních statistikách (ESSK).

Dedikováno z projektu Interní grantové agentury UP číslo IGA_LF_2018_023 Retrospektivní analýza

úmrtnosti zemřelých dětí do 5 let náhle, neočekávaně a násilně.

Literatura

Ahlstrom, S., Bloomfield, K., & Knibbe, R. (2001). Gender differences in drinking patterns in nine European

countries:

Descriptive

findings.

Substance

Abuse,

22(1),

69–85.

https://doi.org/10.1080/08897070109511446

Collins, R. L., & McNair, L. D. (2002). Minority women and alcohol use. Alcohol Research & Health,

26(4), 251–256.

Csémy, L., Nešpor, K., & Sovinová, H. (2017, září 16). Problémy s alkoholem v rodině. Zpráva

vypracovaná

pro

Evropskou

unii.

Dostupné

z

http://cindi.cz/wp-

content/uploads/2016/03/alkoholarodina.pdf

Čihař, M. (2009). Novorozenec drogově závislé matky. In I. Preslová & V. Maxová (Eds.), Ženy a drogy.

Sborník odborné konference (s. 51–54). Praha: Sananim.

Haastrup, M., Pottegård, A., & Damkier, P. (2014). Alcohol and breastfeeding . Basic & Clinical Pharmacology & Toxikology, 114(2), 168–173. https://doi.org/10.1111/bcpt.12149

Hájek, Z. (2004). Rizikové a patologické těhotenství. Praha: Grada.

Heller, J., & Pecinovská, O. (1996). Závislost známá neznámá. Praha: Grada.

Hirt, M. a kol. (2015). Soudní lékařství. Praha: Grada.

Holčík, J. (2010). Systém péče o zdraví a zdravotní gramotnost: k teoretickým základům cesty ke zdraví.

Brno: Masarykova univerzita.

19

Olecká, Přecechtěl, & Skarupská / Abúzus alkoholu pečujících osob jako rizikový faktor…

Huttová, M., Drobná, H., Jurkovičová, J., Pavelková, M., Chovancová, D., & Hartmannová, I. (1999).

Následky závislosti tehotných žien od alkoholu a drog pre plod a novorodenca. Alkoholizmus

a drogové závislosti (Protialkoholický obzor), 34(2), 73–81.

Chaloupková, J. (2005). Faktory ovlivňující dělbu domácí práce v českých domácnostech a hodnocení

její spravedlnosti. Sociologický časopis / Czech Sociological Review, 41(1), 57–77.

Ivanová, K., Olecká, I., Dobiáš, M., Hrubá, K., Juríčková, L., Hanák, P., & Ondra, P. (2016). Analýza pitevních protokolů dětí zemřelých do jednoho roku života v Olomouckém a Zlínském kraji

– Možné souvislosti zdravotní gramotnosti matek s diagnózou SIDS. Folia societatis medicinae

legalis Slovacae, 6(1), 38–44.

Ivanová, K., Olecká, I., Dobiáš, M., Lemrová, A., Klugar, M., & Mihal, V. (2017). Characteristics of

mothers whose infants died of suffocation. European Journal of Public Health, 27(3), ckx186.299, https://doi.org/10.1093/eurpub/ckx186.299

Ivanová, K., Olecká, I., Vencová, B., & Jurickova, L. (2018). Health literacy of mothers in the first year of

motherhood – Expert interpretation map. Kontakt, 20(4), e333–e339.

Knotová, D. (2014). Výchova a prostředí. In D. Knotová, B., Lazarová, K., Pevná, & K., Lojdová, Úvod

do sociální pedagogiky (s. 31–45) . Brno: Muni.

Kraus, B., & Poláčková, V. a kol. (2001). Člověk, Prostředí, Výchova. K otázkám sociální pedagogiky.

Brno: Paido.

Krugman, R. D. et al. (1994). Distinguishing sudden infant death syndrome from child abuse fatalities.

Pediatrics, 94(1), 124–126.

Le Fanu, J. (2005). Wrongful diagnosis of child abuse-a master theory. Journal of The Royal Society of

Medicine, 98(6), 249–254. https://doi.org/10.1258/jrsm.98.6.249

Lemrová, A., Ivanová, K., & Olecká, I. (2017). Je tíživá životní situace motivem pro vraždu dítěte?

In K. Večerka (Ed.), Kontexty sociálních deviací (sborník z konference sekce sociální patologie)

(s. 180–187). Praha: Výzkumný ústav kriminalistiky.

Lukešová, J. (2009). Drogově závislé matky, jejich charakteristika a jejich děti. In I. Preslová & V. Maxová

(Eds.), Ženy a drogy. Sborník odborné konference (s. 45–50). Praha: Sananim.

Matějček, Z., & Langmeier, J. (1986). Počátky našeho duševního života. Praha: Panorama.

Meadow, R. (1999). Unnatural sudden infant death. Archives Of Disease In Childhood, 80(1), 7–14.

https://doi.org/10.1136/adc.80.1.7

Mravčík, V., Chomynová, P., Grohmannová, K., Janíková, B., Leštinová, Z. T., Rous, Z., … Vopravil,

J. (2017, září 16). Výroční zpráva o stavu ve věcech drog v České republice v roce 2016. Dostupné

z https://www.drogy-info.cz/data/obj_files/32732/786/VZ_2016_drogova_situace_v_CR.pdf

Národní monitorovací středisko pro drogy a závislosti. (2018, srpen 1). Ženy užívající drogy: Otázky,

potřeby, řešení, výzvy a význam pro politiku a praxi. Dostupné z https://www.drogy-

info.cz/publikace/zaostreno-na-drogy/2018-zaostreno/03-2018-zeny-uzivajici-drogy/

Nešpor, K. (2018, říjen 20). Alkohol a jiné návykové látky u žen – Identifikace a časná intervence.

Dostupné

z

http://www.alkoholik.cz/zavislost/ke-stazeni/online-knihy/category/1-online-

knihy.html

Nunes, M. L., Pinho, A. P. S., Aerts, D., Sant'Anna, A., Martins, M. P. A, & da Costa, C. (2001). Sudden

infant death syndrome: Clinical aspects of an underdiagnosed disease. Jornal De Pediatria, 77(1),

29–34. https://doi.org/10.1590/S0021-75572001000100009

20

Olecká, Přecechtěl, & Skarupská / Abúzus alkoholu pečujících osob jako rizikový faktor…

Olecká I., & Přecechtěl, P. (2018). Abúzus návykových látek jako rizikový faktor smrti dětí.

In G. Lubelcová (Ed.), Paralely a divergence (Československé kriminologické dni) (s. 410–424).

Bratislava: Univerzita Komenského v Bratislave.

Olecká, I., Ivanová, K., & Michál, M. (2016). Pilotní studie potřeb prvorodiček s dítětem v symbiotickém

období

života

v oblasti

zdravotní

gramotnosti.

Profese

online,

9(2),

9–17.

https://doi.org/10.5507/pol.2016.006

Olecká, I., Ivanová, K., Lemrová, A., Dobiáš, M., & Handlos, P. (2018). Náhlá, neočekávaná a násilná

úmrtí dětí do 1 roku na severní Moravě v letech 2007–2016. Folia societatis medicinae legalis

Slovacae, 8(1), 8–15.

Preslová,

I.

(2012,

červen

19).

Dopady

alkoholismu

rodičů

na

děti.

Dostupné

z https://www.sancedetem.cz/cs/hledam-pomoc/rodina-v-problemove-situaci/rodice-jsou-

zavisli/dopady-alkoholismu-rodicu-na-deti.shtml

Přadka, M. (1983). Vybrané problémy vztahu výchovy a prostředí. Brno: UJEP.

Přecechtěl, P. (2013). Sekundární drogová kriminalita – co o ní víme, respektive co o ní můžeme vědět?

In I. Zoubková & J. Firstová (Eds.), Kriminologie aktuální problémy (s. 182–188) . Praha: Policejní akademie ČR v Praze.

Roche, A. M., & Deehan, A. M. (2002). Women's alcohol consumption: emerging patterns, problems

and

public

health implications.

Drug

and

Alcohol

Review, 21(2), 169–178.

https://doi.org/10.1080/09595230220139073

Spotřeba alkoholu a tabáku v České republice je stále vysoká. (2017, září 16). MZCR. Dostupné

z https://www.mzcr.cz/dokumenty/spotreba-alkoholu-a-tabaku-v%C2%A0ceske-republice-je-

stale-vysoka_14228_3692_1.html

Stanton, J., & Simpson, A. (2001). Murder misdiagnosed as SIDS: A perpetrator's perspective. Archives

Of Disease In Childhood, 85(6), 454–459. https://doi.org/10.1136/adc.85.6.454

Statistické přehledy kriminality (za léta 2007–2017). (2018, září 30). Policie ČR. Dostupné

z http://www.policie.cz/statistiky-kriminalita.aspx

Substance use in women: Sex and gender differences in substance use. (2018, September 19). Drugs

of Abuse. Retrieved from https://www.drugabuse.gov/publications/drugfacts/substance-use-

in-women

Šlamberová, R. (2012). Drugs in pregnancy: The effects on mother and her progeny. Physiological

research, 61, S123–S135.

Šlamberová, R., & Charousová, P. (2008). Metamfetamin – droga těhotných závislých žen.

Československá fyziologie, 57(1), 15–23.

Trávníčková, I. a kol. (2001). Specifické aspekty zneužívání drog u žen. Praha: Institut pro kriminologii

a sociální prevenci.

Tuchman, E. (2010). Women and addiction: The importance of gender issues in substance abuse

research.

Journal

of

Addictive

Diseases,

29(2),

127–138.

https://doi.org/10.1080/10550881003684582

Zákon č. 141/1961 Sb., Zákon o trestním řízení soudním (trestní řád). (2019, září 16). Zákony pro lidi.

Dostupné z https://www.zakonyprolidi.cz/cs/1961-141

Zákon č. 40/2009 Sb., Zákon trestní zákoník. (2019, září 16). Zákony pro lidi. Dostupné

z https://www.zakonyprolidi.cz/cs/2009-40

Table of Contents

(1983)

(Knotová, 2014).

(Collins & McNair, 2002).