Sociální pedagogika | Social Education 58

ročník 7, číslo 1, s. 58–59, duben 2019

ISSN 1805-8825

Recenze

Topinka, D., Janků, T., Topinková, H., Kubala, P., Čejková, O., & Linhartová, L.

(2018). Cizinci v Brně: Vztahy, vazby a sítě podpory. Brno: Barrister

& Principal.

Publikace přináší ucelený pohled na téma cizinců žijících

v Jihomoravském kraji, zejména ve městě Brně, podrobněji pak

prozkoumává sociální sítě tří vybraných skupin migrantů:

ukrajinských, indických a arabsky mluvících cizinců ze třetích zemí.

Autoři pracují zejména s daty ze statistických analýz a ze

statistického a antropologického výzkumu realizovaného v roce

2017 mezi cizinci žijícími v Brně.

Brno dlouhodobě patří mezi významné přistěhovalecké cíle v Česku,

v roce 2018 je v něm evidováno více jak 32 tisíc cizinců, a to zejména

ze zemí mimo Evropskou unii. Nejpočetnější skupiny imigrantů jsou

zastoupeny občany Ukrajiny, Slovenska, Vietnamu a Ruska, toto

složení kopíruje i celostátní statistiky. Většina cizinců pobývajících

legálně na území města jsou lidé v produktivním věku. Rozhodnutí

vedení města Brna realizovat takto orientovaný výzkum vyplývá ze

skutečnosti, že smysluplné integrační politiky mají význam v tom

případě, vycházejí-li z reálného stavu poznání. Výzkum sociálních sítí cizinců žijících na území města byl

natolik komplexní a zajímavý, že vyústil v odbornou publikaci, která čítá více jak 200 stran.

Ve druhé kapitole knihy hned po úvodu jsou představeny statistické údaje relevantní k tématu, autoři

se soustředili zejména na situaci v Jihomoravském kraji a konkrétně pak ve městě Brně. Vybrané oblasti

se podrobněji věnují počtům cizinců dle typu pobytu, dle městských částí, pohlaví a věku, dle kritérií

státní příslušnosti, trhu práce a poslední podkapitola je věnována cizincům ve školách. Tento ucelený

statistický přehled je základním stavebním kamenem další části, ve které je představena samotná

analýza sociálních sítí.

Třetí kapitola je věnována představení výzkumné metodologie, která je inspirována britským pojetím

komunitních studií 50. a 60. let 20. století. Nejedná se tedy o výzkum virtuálních sociálních sítí, jako je

Facebook nebo Instagram, ale o analýzu mezilidských vztahů osob soustředěných ve specifických

množinách. K tomuto účelu autoři využívají analýzu sociálních sítí (Social Network Analysis), ve které

vyhledávají relevantní uzlové body (tzv. uzly) spojené jedním nebo vícero vztahy (s. 46). Sběr dat

proběhl ve dvou fázích. Participantům výzkumu bylo položeno 6 otázek zaměřených na jednotlivé typy

podpory a z jejich odpovědí byl vygenerován seznam aktérů (tzv. alters) jejich konkrétních sociálních

sítí. Dále pak prostřednictvím polostrukturovaných rozhovorů výzkumníci zajišťovali bližší specifika

jednotlivých alters. Vyhledávání vhodných participantů a realizace rozhovorů byla dle výzkumníků

vůbec nejnáročnější část výzkumu (s. 52), i přesto se podařilo zajistit 60 informantů, kteří pomohli

vygenerovat síť čítající 740 alters. Samotná analýza dat byla realizována prostřednictvím počítačového

programu UCI-NET 6, diagramy byly vytvořeny pomocí NetDraw 2.139 a následovala kvalitativní

analýza dat v AtlasTi.

Na výběru sítí, které měly být podrobeny analýze, se mimo jiné podíleli pracovníci oddělení sociálního

začleňování Magistrátu města Brna a členové Poradního orgánu statutárního města Brna pro otázky

integrace cizinců. Vybráni byli ukrajinští migranti, neboť jsou nejpočetnější skupinou na území města,

dále pak indičtí, z důvodu nejrychlejšího nárůstu v letech 2013–2017. Důvodem výběru arabsky

59

Kurowski / Topinka, D. et al. (2018). Cizinci v Brně: Vztahy, vazby a sítě podpory.…

hovořících migrantů byly „chybějící povědomí místních aktérů integrace o těchto cizincích a zmínky

o obtížném vyhledávání cizinců na území města“ (s. 49).

Analýza jednotlivých sítí je představena velice podrobně na 135 stranách kapitol 4 (ukrajinští migranti),

5 (indičtí migranti) a 6 (arabsky hovořící migranti). Všechny tři zkoumané skupiny jsou představeny

obdobnou optikou a přinášejí velice zajímavá zjištění. Autoři knihy představují zkoumané sociální sítě

od obecných popisů, jako jsou charakteristika a základní parametry sítí, formy pomoci či multiplexita,

a přecházejí plynule ke konkrétnímu představení sítí vybraných participantů. Data jsou prezentována

zejména formou deskriptivní statistiky, kterou vhodně doplňují citace z konkrétních

polostrukturovaných rozhovorů. V závěru představení každé skupiny nechybí ještě kvalitativní analýza,

která dokresluje životní situaci konkrétní skupiny migrantů žijících ve městě Brně. Zajímavé je, že tato

kvalitativní analýza popisuje specifické sociální typy, se kterými se tazatelé setkali. U ukrajinských

migrantů je to bližší představení skupiny tzv. gastarbeitrů, trvalých migrantů a transnacionálů,

u indických imigrantů zajistili výzkumníci typ expatriot, u arabsky hovořících nebyl konkrétní typ

vygenerován.

Poslední, sedmá kapitola přináší shrnutí prostřednictvím srovnání jednotlivých sítí. Na tomto místě

zaslouží ocenění přehledné tabulky jak dotazovaných účastníků výzkumu, tak i charakteristiky

vygenerovaných alters. Za zmínku stojí podkapitola 7.2, kde jsou srovnány formy poskytované

či vyžadované pomoci napříč sítěmi. Na závěrečných stránkách je jasně deklarován fakt, že ačkoli

všechny tři sítě vytvořily husté předivo vztahů, není prozíravou strategií ponechat cizince vlastnímu

osudu (s. 212).

Jak uvádí sami autoři: „… poučená diskuse o imigraci má vycházet nikoli z domněnek a představ,

ale z ověřených dat a faktů“ (s. 7). Odborná publikace Cizinci v Brně: vztahy, vazby a sítě podpory přináší

podstatné informace nejen pro tvůrce politik ve městě Brně, ale může sloužit i jako bohatý zdroj

inspirace pro práci sociálních pracovníků, pedagogů a dalších pomáhajících profesí. Počty cizinců

v České republice narůstají a nic nenapovídá tomu, že by se měla situace změnit. Výše představená

publikace nám pomáhá lépe poznat předmět našich diskusí − cizince samotné, kteří pak mohou být

efektivněji zapojeni do procesu integrace v demokratickém státě.

Martina Kurowski

Pedagogická fakulta, Masarykova univerzita v Brně