Sociální pedagogika | Social Education 66

volume 6, issue 2, pp. 66–70, November 2018

ISSN 1805-8825

Sociální pedagogika na Slovensku

História a súčasnosť sociálnej pedagogiky v kontexte „Banskobystrickej

školy”

Jolana Hroncová

Sociálny pedagóg patrí medzi pomáhajúce profesie, ktoré sa na Slovensku začali rozvíjať až začiatkom

90. rokov 20. storočia. Profesia sociálneho pedagóga sa začala rozvíjať po roku 1993 na viacerých

vysokých školách súbežne s rozvojom sociálnej pedagogiky. Ich rozvoj bol pomerne dynamický,

ale značne diferencovaný podľa toho na akých katedrách a fakultách sa začali rozvíjať. Pedagogická

fakulta Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici patrila medzi prvé fakulty, ktoré začali vzdelávať

sociálnych pedagógov a aj v súčasnosti patrí Banskobystrická škola sociálnej pedagogiky, ktorá rozvíja

sociálnu pedagogiku na Katedre pedagogiky, medzi najintenzívnejšie pracoviská v rozvoji sociálnej

pedagogiky i prípravy sociálnych pedagógov na Slovensku. V roku 2018 si pripomíname na Katedre

pedagogiky Pedagogickej fakulty UMB v Banskej Bystrici 25. výročie začiatku vzdelávania sociálnych

pedagógov v magisterskom štúdiu.

Konštituovanie profesie a vzdelávania sociálnych pedagógov na Slovensku, s osobitným

zreteľom na Pedagogickú fakultu UMB v Banskej Bystrici

Pred rokom 1989 sa na slovenských vysokých školách sociálna pedagogika nerozvíjala a ani

nevyučovala v rámci odboru pedagogika, profesia sociálneho pedagóga tiež neexistovala. Sociálno-

patologické javy u detí a mládeže nepredstavovali vážny výchovný a spoločenský problém a za

socializmu prakticky neexistovali ani spoločensky nežiaduce javy, ako je nezamestnanosť,

bezdomovectvo, žobravosť a pod., resp. boli tabuizované. Po roku 1989, v súvislosti s nárastom

sociálno-patologických a spoločensky nežiaducich javov v spoločnosti, vznikla aj spoločenská potreba

rozvoja pomáhajúcich profesií a vied, ktoré sa nimi zaoberali, osobitne sociálnej pedagogiky a sociálnej

práce. Na potrebu rozvoja pomáhajúcich profesií v postkomunistických krajinách upozornila aj OECD

v roku 1994.

Pozitívne však možno hodnotiť skutočnosť, že sociálna pedagogika sa pred rokom 1989 rozvíjala na

Slovensku aj pred rokom 1989 v Ústave experimentálnej pedagogiky SAV v Bratislave, teda pod

strechou najvyššej vedeckej inštitúcie. Jej základy položil koncom 70-tych rokov 20. storočia,

prof. Ondrej Baláž, DrSc., pod silným vplyvom poľskej (ale aj nemeckej) sociálnej pedagogiky. Kniha

R. Wroczińského Sociálna pedagogika (Wrocziński, 1968) a najmä predhovor prof. Ľ. Bakoša v nej,

kde zdôrazňoval nutnosť rozvíjania sociálnej pedagogiky na Slovensku, pretože: „Málo pedagogických

pracovníkov sa zameriava na sociálnu pedagogiku, dnes veľmi dôležitú pedagogickú disciplínu“

(in Wrocziński, 1968, s. 7), boli silnou motiváciou pre vzbudenie záujmu O. Baláža pre sociálnu

pedagogiku. Uvádza to vo svojom referáte K problémom sociálnej pedagogiky na prvej slovenskej

konferencii o sociálnej pedagogike, ktorá sa uskutočnila na Pedagogickej fakulte UK v Bratislave v roku

1996 pod názvom Sociálna pedagogika a jej postavenie v systéme vied slovami: „Tieto slová, a najmä

dielo Ryszarda Wroczińského, boli pre mňa výzvou, povzbudením a podnetom do intenzívnejšej

vedeckovýskumnej a publikačnej činnosti v oblasti sociálnej pedagogiky. Prispeli k prekonaniu

ignorovania tejto hraničnej vednej disciplíny u nás“ (Baláž, 1996, s. 496). Autorka tohto príspevku mala

tú česť byť prvou ašpirantkou O. Baláža, so špecializáciou na sociálnu pedagogiku v rokoch 1973–78

a preto mala možnosť participovať na jej rozvoji od jej vzniku, až po súčasnosť. Prínos O. Baláža pre

slovenskú sociálnu pedagogiku zhodnotila J. Hroncová, ako pokračovateľka „Balážovej školy sociálnej

pedagogiky“ aj s kolektívom Katedry pedagogiky a tiež vysokoškolskými učiteľmi z iných slovenských

67

Hroncová / História a súčasnosť sociálnej pedagogiky v kontexte „Banskobystrickej školy”

fakúlt, ktoré sociálnu pedagogiku rozvíjali, v dvoch publikáciách a síce Život a dielo prof. Ondreja Baláža

(Hroncová & Staňová, 2007) a Sociálna pedagogika na Slovensku (Hroncová a kol., 2012). Tieto práce boli venované 85. a 90. výročiu narodenia O. Baláža.

Po zrušení Ústavu experimentálnej pedagogiky SAV v Bratislave v roku 1993 (existoval iba 20 rokov,

teda v rokoch 1973–1993) sa našťastie začala sociálna pedagogika rozvíjať postupne na viacerých

slovenských vysokých školách najprv v teoretickej rovine, ale neskôr aj v pedagogickej,

vedeckovýskumnej a publikačnej oblasti.

Etapy vývoja sociálnej pedagogiky na Slovensku po roku 1989

V historickom kontexte v SR možno vymedziť viaceré štádiá rozvoja pregraduálnej prípravy sociálnych

pedagógov (Gregorová, 2006, s. 39-41), ktoré bezprostredne súviselo aj s rozvojom sociálnej

pedagogiky ako pedagogickej disciplíny. V prvej etape vývoja sociálna pedagogika existovala iba ako

učebný predmet a začala sa vyučovať v roku 1990 na Katedre pedagogiky Filozofickej fakulty Univerzity

Komenského v Bratislave. Iniciátorom zavedenia tohto predmetu do štúdia v odbore pedagogika bol

P. Kompolt a vyučovať ho začala Z. Bakošová (Bakošová, 2008, s. 19). Druhé štádium začalo v roku

1993, keď sa v rámci učiteľstva všeobecnovzdelávacích predmetov vytvorila v odbore pedagogika od

3. ročníka študijná špecializácia sociálna pedagogika (Gregorová, 2006, s. 40). Otvorenie študijnej

špecializácie navrhol J. Pšenák (Bakošová, 2008, s. 19). Význam pre pregraduálnu prípravu malo

aj vydanie prvých vysokoškolských skrípt zo sociálnej pedagogiky, ktoré v roku 1994 napísala

Z. Bakošová (Bakošová, 1994) pod názvom Sociálna pedagogika. Vybrané problémy.

Na Pedagogickej fakulte Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici od školského roka 1993/94 možno

hovoriť o treťom štádiu vývoja sociálnej pedagogiky, pretože sa na Katedre pedagogiky otvorilo

magisterské štúdium pod názvom Sociálny pedagóg ako samostatná špecializácia v odbore

Pedagogika. Postupne so vzdelávaním sociálnych pedagógov Katedra pedagogiky začala intenzívnejšie

rozvíjať aj publikačná činnosť, ktorá bola v značnej miere zameraná na saturáciu jednotlivých

študijných odborov študijnou literatúrou. K prvým významným prácam na vtedajšej Katedre

pedagogiky a sociálnej práce (takto sa premenovala sa v školskom roku 1998/99 a v školskom roku

2003/2004 získala pôvodný názov Katedra pedagogiky, pretože sa od nej odčlenila a osamostatnila

Katedra sociálnej práce), ktoré boli zamerané na študijný program Sociálna pedagogika (Mgr.),

ale aj Sociálna práca (Bc.) patrila publikácia Sociálna pedagogika a sociálna práca (2000),

ktorú vypracoval autorský kolektív Hroncová, Hudecová a Matulayová.

O štvrtom štádiu možno hovoriť od roku 2003, od kedy sa na Pedagogickej fakulte UMB v Banskej

Bystrici študuje študijný program Sociálna pedagogika v odbore 1.1.4 Pedagogika pod garanciou

J. Hroncovej. V tomto období sa na Katedre pedagogiky značne zintenzívnila publikačná a tiež vedecko-

výskumná činnosť členov katedry nielen v zameraní na sociálnu pedagogiku, ale aj k iným študijným

programom, čo je bližšie uvedené ďalej. Od roku 2008 možno hovoriť o piatom štádiu rozvoja sociálnej

pedagogiky a profesie sociálneho pedagóga, pretože v roku 2008 bola táto funkcia legislatívne

ukotvená Zákonom č. 245/2008 o výchove a vzdelávaní v § 130 („Zákonom č. 245/2008“, 2018),

ktorý uvádza „Školské zariadenia výchovného poradenstva a prevencie“ a v rámci nich aj ďalšie zložky

tohto systému, kde sa nachádza aj funkcia sociálneho pedagóg, ako profesionála v oblasti prevencie

sociálno-patologických javov u detí a mládeže. Okrem školských zariadení výchovného poradenstva

a prevencie, teda centier pedagogicko-psychologického poradenstva a prevencie a centra špeciálno-

pedagogického poradenstva tento zákon umožňuje pôsobiť sociálnym pedagógom a iným odborným

zamestnancom tiež v základných a stredných školách (§27), špeciálnych výchovných zariadeniach

(§120) a školských internátoch (§117). Tento zákon teda umožnil pomerne veľkorysé uplatnenie

sociálnym pedagógom v školách a školských zariadeniach.

Vysokoškolská príprava sociálnych pedagógov sa na Katedre pedagogiky začala od tohto obdobia

orientovať viac na prípravu sociálnych pedagógov v školách a školských zariadeniach, nakoľko to

už školská legislatíva umožňovala. Kompetencie sociálnych pedagógov ako odborných zamestnancov

68

Hroncová / História a súčasnosť sociálnej pedagogiky v kontexte „Banskobystrickej školy”

bližšie konkretizoval Zákon č. 317/2009 o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch

v § 24 pod názvom Sociálny pedagóg nasledovne: „Sociálny pedagóg vykonáva odborné činnosti

v rámci prevencie, intervencie a poskytovania poradenstva najmä pre deti a žiakov ohrozených

sociálno-patologickými javmi, zo sociálne znevýhodneného prostredia, drogovo závislých alebo inak

znevýhodnených deťom a žiakom, ich zákonných zástupcov a pedagogických zamestnancov škôl

a školských zariadení. Sociálny pedagóg plní úlohy sociálnej výchovy, podpory prosociálneho, etického

správania, sociálno-pedagogickej diagnostiky prostredia a vzťahov, sociálno-pedagogického

poradenstva, prevencie sociálno-patologických. javov a reedukácie správania. Vykonáva expertíznu

činnosť a osvetovú činnosť“ („Zákon č. 317/2009“, 2018).

Možno konštatovať, že kompetencie a činnosť sociálnych pedagógov, ktoré vymedzuje tento zákon

v podstate odrážajú základné kompetenčné činnosti (preventívne, poradenské, reedukačné, sociálno-

diagnostické,...), na ktoré sociálna pedagogika v historickom kontexte i v súčasnosti kládla dôraz.

Študijný program Sociálna pedagogika v odbore Pedagogika bol obsahovo viac zameraný na školskú

preventívnu sociálno-výchovnú prácu a schválený aj v rámci predchádzajúcej komplexnej akreditácie

uskutočnenej v roku 2008 na obdobie rokov 2009 – 2014. Katedra pedagogiky Pedagogickej fakulty

Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici ho v tomto zameraní predložila aj do ostatnej komplexnej

akreditácie v roku 2014 a tiež bol úspešne akreditovaný v magisterskom štúdiu v rámci odboru

Pedagogika pod číslom 7501. V akademickom roku 2018/2019 magisterský študijný program Sociálna

pedagogika má už 25. výročie svojej existencie na Pedagogickej fakulte UMB v Banskej Bystrici.

Od vzniku študijného programu Sociálny pedagóg a neskôr pod zmeneným názvom Sociálna

pedagogika bol o toto štúdium veľký záujem, najmä v externej forme. V ostatných rokoch, podobne

ako pri väčšine študijných programov, je už záujem o štúdium v študijnom programe Sociálna

pedagogika, nižší. Je to spôsobené najmä nedostatočným využívaním legislatívnych možností

uplatnenia sociálnych pedagógov v školách a školských zariadeniach, údajne pre nedostatok

finančných prostriedkov na túto pracovnú pozíciu, no tiež aj poklesom indexu pôrodnosti od 90. rokov

na Slovensku, tak ako v iných krajinách Európy a v dôsledku toho aj nižším počtom záujemcov

o štúdium na vysokých školách. K ďalším príčinám možno zaradiť zvýšenie možností vysokoškolského

vzdelávania na Slovensku v dôsledku kvantitatívneho nárastu vysokých škôl na Slovensku,

aj v zahraničí.

Pedagogická fakulta UMB v Banskej Bystrici bola dlhodobo jedinou fakultou na Slovensku, na ktorej sa

magisterský študijný program pod názvom Sociálna pedagogika realizoval, na iných fakultách boli iba

bakalárske študijné programy, čo v minulosti umožňovalo aj väčší prílev ich absolventov na naše

magisterské štúdium. V profile absolventa študijného programu Sociálna pedagogika, v zmysle

komplexnej akreditácie z roku 2014, sa uvádza, že: „Absolventi dokážu vykonávať a samostatne

vedecky pracovať v základnom i aplikovanom výskume, v sociálno-výchovnej oblasti, vo verejnej

správe. Ďalej môžu pracovať v zmysle Zákona NR SR č. 245/2008 o výchove a vzdelávaní

(„Zákonom č. 245/2008“, 2018) a Zákona NR SR č. 317/2009 Z. z. o pedagogických zamestnancoch

a odborných zamestnancoch („Zákon č. 317/2009“, 2018) ako profesionálni sociálni pedagógovia

v materských, základných a stredných školách, v školských zariadeniach výchovného poradenstva

a prevencie, v špeciálnych výchovných zariadeniach, v školských internátoch a pod.“

(„Sociálna pedagogika“, 2018).

Na Katedre pedagogiky Pedagogickej fakulty UMB sa postupne s rozvojom študijného programu

Sociálna pedagogika, ale aj iných študijných programov, od ktorých v tomto príspevku abstrahujeme,

postupne zintenzívňovala aj vedeckovýskumná a publikačná činnosť, z ktorej vyberieme, bez nároku

na úplnosť iba niektoré projekty a publikácie, na spracovaní ktorých participovali aj spolupracovníci zo

zahraničia. K najvýznamnejším patria: Hroncová, Emmerová, Kraus a kol. K dejinám sociálnej

pedagogiky v Európe (2008); Hroncová, Kraus a kol. Sociálna patológia pre sociálnych pracovníkov

a pedagógov (2006, v roku 2007 a 2010 vyšla aj na PF UHK Hradec Králové v ČR pod názvom Sociální

patologie); Hroncová, Emmerová a kol. Sociálna pedagogika (2009); Hroncová, Walancik a kol. Vybrané

problémy slovenskej a poľskej sociálnej pedagogiky (2009); Hroncová a kol. Sociálna pedagogika

69

Hroncová / História a súčasnosť sociálnej pedagogiky v kontexte „Banskobystrickej školy”

na Slovensku (2012); Hroncová, Emmerová a Hronec Sociálna patológia pre sociálnych pedagógov

(2014); Hroncová, Emmerová a kol. Sociálny pedagóg v škole v teoretickej reflexii a praxi (2015).

Samostatné monografie a vysokoškolské učebnice pre sociálnych pedagógov spracovali aj Niklová,

Kamarášová, Dulovics a ďalší.

Katedra pedagogiky bola organizátorom 5 medzinárodných konferencií SOCIALIA (2007, 2009, 2011,

2014, 2017) a zrealizovala aj 3 odborné semináre pre sociálnych pedagógov v škole (2 pod názvom

Sociálny pedagóg v škole v roku 2012 a 2015) a ďalšie podujatia. Všetky boli zamerané aj na

preventívnu sociálno-výchovnú prácu sociálnych pedagógov v škole, monitoring ich problémov

a vzdelávacích potrieb. Na každej konferencii dochádzalo ku komparácii a výmene poznatkov

a skúseností s inými vzdelávateľmi sociálnych pedagógov doma i v zahraničí.

Študijný program Sociálna pedagogika na ostatných vysokých školách

Vzdelávanie sociálnych pedagógov na Slovensku sa rozvíja aj na ďalších vysokých školách,

ktoré uvedieme iba stručne. K týmto univerzitám patria:

Trnavská univerzita v Trnave umožňuje prostredníctvom Pedagogickej fakulty a Katedry

pedagogických štúdií absolvovať uchádzačom bakalársky a magisterský študijný program Sociálna

pedagogika a vychovávateľstvo.

Žilinská univerzita v Žiline ponúkala v minulosti možnosť štúdia sociálnej pedagogiky v bakalárskom

študijnom programe Sociálna pedagogika na Fakulte humanitných vied – Katedra pedagogických

štúdií. V súčasnom období už táto fakulta má novoakreditovaný program nielen v bakalárskom

ale i v magisterskom štúdiu pod názvom Sociálna pedagogika a vychovávateľstvo, čo možno

hodnotiť z hľadiska rozvoja sociálnej pedagogiky pozitívne.

Univerzita Komenského v Bratislave ponúka študijný program Sociálna pedagogika

a vychovávateľstvo na Pedagogickej fakulte. Zabezpečuje ho Katedra pedagogiky a sociálnej

pedagogiky v bakalárskom stupni štúdia.

Univerzita Konštantína Filozofa v Nitre ponúka možnosť štúdia sociálnej pedagogiky ako jediná vo

forme učiteľského študijného programu a síce študijný program Učiteľstvo pedagogiky, kde má

študent možnosť (v kombinácii s druhým aprobačným predmetom) špecializovať sa na sociálnu

pedagogiku od prvého ročníka štúdia v magisterskom stupni.

Univerzita sv. Cyrila a Metoda v Trnave na Katedre pedagogiky realizovala v predchádzajúcom

akreditačnom období bakalársky študijný program Sociálna pedagogika. Do novej akreditácie

v roku 2014 však už tento študijný program fakulta nepredložila.

V minulosti existoval krátkodobo aj externý študijný program Sociálna pedagogika na Prešovskej

univerzite v Prešove v Ústave pedagogických vied Pedagogickej fakulty Prešovskej univerzity.

V súčasnosti je po viacročnom prerušení na tejto fakulte opäť akreditovaný a realizovaný, tiež iba

v externom štúdiu.

V súčasnosti ešte nemožno vyjadriť spokojnosť so vzdelávaním sociálnych pedagógov na slovenských

vysokých školách, pretože je stále málo vzdelávateľov sociálnych pedagógov, najmä na magisterskom

stupni štúdia. V Českej i Poľskej republike je rozvoj sociálnej pedagogiky i vzdelávanie sociálnych

pedagógov inštitucionálne i personálne omnoho lepšie zabezpečené, no na druhej strane legislatívne

ukotvenie sociálneho pedagóga v škole stále absentuje, ale na Slovensku už 10 rokov profesia

školského sociálneho pedagóga existuje.

References

Bakošová, Z. (1994). Sociálna pedagogika. Vybrané problémy. Bratislava: UK.

Bakošová, Z. (2008). Sociálna pedagogika ako životná pomoc. Bratislava: FF UK.

70

Hroncová / História a súčasnosť sociálnej pedagogiky v kontexte „Banskobystrickej školy”

Baláž, O. (1996). K problémom sociálnej pedagogiky. Pedagogická revue, 48(9/10), 495 – 498.

Gregorová, A. (2006). Pregraduálna príprava sociálnych pedagógov u nás a v zahraničí. In Z. Bakošová

(Ed.), Sociálny pedagóg. Zborník referátov z vedeckej konferencie s medzinárodnou účasťou (s.

37 – 43). Bratislava: UK.

Hroncová, J., & Walancik, M. a kol. (2009). Vybrané problémy slovenskej a poľskej sociálnej pedagogiky.

Banská Bystrica: PF UMB.

Hroncová, J. a kol. (2012). Sociálna pedagogika na Slovensku (história a súčasnosť). Banská Bystrica: PF

UMB.

Hroncová, J., Emmerová, I., & Hronec, M. (2014). Sociálna patológia pre sociálnych pedagógov. Banská

Bystrica: BELIANUM.

Hroncová, J., & Emmerová, I. a kol. (2009). Sociálna pedagogika – vývoj a súčasný stav. Banská Bystrica:

PF UMB.

Hroncová, J., & Emmerová, I. a kol. (2015). Sociálny pedagóg v škole v teoretickej reflexii a praxi. Banská

Bystrica: BELIANUM.

Hroncová, J., & Kraus, B. a kol. (2006). Sociálna patológia pre sociálnych pracovníkov a pedagógov.

Banská Bystrica: Univerzita Mateja Bela.

Hroncová, J., & Staňová, J. a kol. (2007). Život a dielo prof. Ondreja Baláža (K otázkam sociálnej

pedagogiky). Banská Bystrica: PF UMB.

Hroncová, J., Emmerová, I., & Kraus, B. a kol. (2008). K dejinám sociálnej pedagogiky v Európe. Ústí nad

Labem: PF UJEP.

Hroncová, J., Hudecová, A., & Matulayová, T. (2000). Sociálna pedagogika a sociálna práca. Banská

Bystrica: PF UMB.

Sociálna pedagogika. (2018, November 11). Pedagogická fakulta Univerzita Mateja Bela v Banskej

Bystrici. Dostupné z https://www.pdf.umb.sk/studium/uchadzaci-o-denne-a-externe-studium-

2019-2020/magisterske-studium/socialna-pedagogika.html?print=1

Wrocziński, R. (1968). Sociálna pedagogika. Bratislava: SPN.

Zákon č. 317/2009 Z. z. o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch a o zmene a

doplnení niektorých zákonov. (2018, November 11). Zákony pre ľudí.sk. Dostupné z

http://www.zakonypreludi.sk/zz/2009-317

Zákonom č. 245/2008 Z. z. o výchove a vzdelávaní (školský zákon) a o zmene a doplnení niektorých

zákonov.

(2018,

November

11).

Zákony

pre

ľudí.sk.

Dostupné

z

http://www.zakonypreludi.sk/zz/2008-245

Jolana Hroncová

Pedagogická fakulta, UMB v Banskej Bystrici

Table of Contents

(Wrocziński, 1968)

(Bakošová, 2008, s. 19).