8

Představujeme dubnové číslo 2017 / Editorial

Editoriál

English version/Anglická verze

Představujeme dubnové číslo 2017

Vážené čtenářky a čtenáři,

v následujícím textu představíme letošní první číslo časopisu Sociální pedagogika | Social Education.

Tentokrát jsme nezvolili variantu monotematického vydání, nicméně z obsahu příspěvků je patrná

tendence věnovat se aktuálním tématům na poli sociální pedagogiky. Dubnové číslo se skládá z pěti

příspěvků patřící do rubriky studie, z toho dva příspěvky jsme obdrželi od našich zahraničních partnerů.

Jako první jsme zařadili přehledovou studii Volný čas ve výzkumném diskursu v konsekvencích témat

sociální pedagogiky autorů Veroniky Kolaříkové a Jiřího Němce z Katedry sociální pedagogiky PdF MU

v Brně. Studie se cíleně zaměřila na metodologické designy domácích i zahraničních výzkumů, které

byly tematicky vybrány rešerší z elektronických databází. Autoři studie předložili jasná hodnotící

a srovnávací kritéria a svůj analytický postup ukotvili z pohledu současných způsobů trávení volného

času. Autoři konkrétně popsali výsledky osmi výzkumných studií, zpracovaných kvantitativní

metodologií. Prezentované výzkumné výsledky popisují zejména relační vztahy mezi proměnnými.

Provenience jednotlivých studií pokrývala oblast USA, Číny a ČR.

Autorkou druhé studie je kanadská rodačka Katarzyna Twarog, působící v současnosti na švédské

univerzitě ve Stockholmu. Ve svém příspěvku nazvaném Citizenship Education Cultivating a Critical

Capacity to Implement Universal Values Nationally se zabývá problematikou výchovy k občanství

z pohledu inkluzivní společnosti. Autorka textu vycházela z díla Martha Nussbauma a Jamese A. Bankse

jako představitelů dvou odlišných pojetí výchovy k občanství. V další části příspěvku zahrnula do svého

výkladu i jiné autory, například brazilského sociálního pedagoga a filosofa Paula Freire.

Obsah příspěvku cíleně popisuje problematiku občanství, multikulturalismu a diverzity v kontextu

rozvoje kritického myšlení žáků a utváření jejich hodnot. Příspěvek má charakter teoretické studie.

Ve třetím příspěvku se tým autorů z americké univerzity v Minnesotě (Brian Abery, Renáta Tichá, Laurie

Kincade) zabýval tématem mechanismů sociální inkluze aplikovatelných na země střední a východní

Evropy. Obsah příspěvku Moving Toward an Inclusive Education System: Lessons from the U.S.

and Their Potential Application in the Czech Republic and Other Central and Eastern European

Countries nejprve popisuje historický vývoj procesu sociální inkluze ve školství v USA, dále se zabývá

vydefinováním inkluzivního vzdělávání a pokračuje přehledem výzkumů spojených se zvolenou

problematikou. Výklad problematiky nemá prioritně za cíl prezentovat historicko-srovnávací analýzu,

ale má inspirovat čtenáře k využití implementačních mechanismů inkluze ve svém edukačním

prostředí.

V pořadí čtvrtý příspěvek v rubrice studie dubnového čísla má charakter výzkumné studie s názvem

Sklony ke konformitě jako potenciální sociální limit rozvoje nadání žáků. Příspěvek je dílem autorek

Ilony Kočvarové a Evy Machů z Ústavu školní pedagogiky Fakultě humanitních studií UTB ve Zlíně.

Zajímavé a svou povahou náročné výzkumné téma je zpracováno pomocí metody dvoufaktorového

sémantického diferenciálu ATER aplikovaného na vzorku 86 nadaných žáků (testovaných

dle společnosti Mensa) z nižšího stupně víceletých gymnázií. Interpretace výsledků vychází z teorie

racionální volby, konkrétně na relaci vynaloženého úsilí versus výše nákladů či úsilí žáků. V závěru

článku autorky jmenují doporučení do edukační praxe, kterými lze minimalizovat konformitu nadaných

žáků, aby nedocházelo ke vzniku sociálních bariér mezi těmito žáky.

Pátý příspěvek má rovněž povahu výzkumné studie, která je založena na kvantitativním

metodologickém přístupu. Autorem textu Spiritualita u studentů sociální pedagogiky a dalších oborů

pomáhajících profesí je Ondřej Vávra, Soňa Vávrová a Olga Pechová z Filozofické fakulty

UPOL v Olomouci a Fakulty sociální studií OU v Ostravě. Obsah výkladu přináší kromě teoretického

vymezení pojmu „spiritualita“ podrobný popis výzkumného postupu, reprezentovaného četnými

9

Představujeme dubnové číslo 2017 / Editorial

ukázkami číselných dat. Metodou sběru dat pro zjišťování míry spirituality 334 respondentů byl

Dotazník spirituální orientace. Zacílení příspěvku směřuje mj. do oblasti vzdělávání studentů

pomáhajících profesí a to v souvislosti s podporou rozvíjení jejich míry spirituality jako faktoru

optimálního způsobu života.

V dubnovém čísle představujeme take příspěvek španělského autora Sabina de Juan Lópeze do rubriky

Okno do světa, který se zabývala definicí profese sociálního pedagoga ve Španělsku a rovněž

i kontextem vzniku této profese. Za stěžejní textovou pasáž považujeme zejména výzvy k optimalizaci

podmínek a uznání této profese, které charakterizovala v závěru svého výkladu. Představujeme také

autorův krátký medailon.

V recenzích zařazujeme objektivní zhodnocení monografie autorů Čeňka, Smolíka a Vykoukalové

Interkulturní psychologie. Vybrané kapitoly (2016), jejíž autorem je Michal Ševčík. V pořadí druhá

recenze je dílem autarky Kateřiny Glumbíkové, která čtěnářům přibližuje monografii Soni Vávrové,

Karly Hrbáčkové a Jakuba Hladíka Porozumění procesu autoregulace u dětí a mladistvých

v institucionální péči (2015).

Závěrečné poděkování patří všem členům redakční rady, autorům i recenzentům za jejich spolupráci

na přípravě tohoto čísla. Bez společné energie a odhodlání budovat uznávaný a svým zaměřením

výjimečný odborný časopis, by nebylo dovršení všech dosažených výsledků možné.

Redakce časopisu